![](https://www.sayfes.fi/wp-content/uploads/2019/09/cup-1614530_1920-1-300x300.png)
Kuva: Arek Socha
Pekka Pesonen, SAYFESin hallituksen varajäsen, entinen puheenjohtaja sekä nykyinen hallituksen varapuheenjohtaja. Pesonen toimii johtavana asiantuntijana Business Finlandissa.
Suomi on palkintojen luvattu maa. Näyttäviä esimerkkejä ja jopa kansainvälisen uutiskynnyksen ylittäviä on joitakin, kuten teknologiapalkinto Millennium ja kirjallisuuspalkinto Finlandia. Vähemmän tunnettuja löytyy hakusanalla Suomalaiset palkinnot. 74 osuman joukossa on mm. Hyvien tapojen lähettiläät, Positiivisin Tamperelainen, Vuoden Kellokas ja jopa Vuoden Sikateko. Aiheesta kuin aiheesta on siis aineksia palkintoon.
Muutama vuosi sitten laadimme Suomen Arviointiyhdistykselle uutta strategiaa. Siinä yhteydessä esitin, että SAYFES voisi alkaa antaa vuosittaista tunnustusta arviointiin liittyen. Ajatus sai kannatusta, ja sopivaksi ajankohdaksi ja nimeksi valikoitui Arvin päivä 31.8. Ensimmäinen palkinto päätettiin jakaa itsenäisyyden 100-vuotisjuhlavuonna 2017.
Valintaprosessia on kuluneiden kolmen vuoden aikana viilattu. Vuonna 2017 valintaraadin muodostivat viisi vapaaehtoista SAYFES-hallitusjäsentä ja he päätyivät Kirsi Hyytiseen, jonka ansiokas arviointiaiheinen väitöskirja oli juuri julkaistu. Vuonna 2018 päätimme lisätä demokratiaa, ja valinta tehtiin jäsenäänestyksellä. Se päättyi tasatulokseen, joten palkinto jaettiin kahdelle hengelle erityyppisistä ansioista. Eveliina Saari palkittiin menetelmäkehittäjänä ja Jyrki Pulkkinen osaamisen levittäjänä sekä tulosten hyödyntämisen edistäjänä.
Tänä vuonna pyydettiin neljä hallituksen ulkopuolista asiantuntijaa toimimaan raatina. Hyvistä ehdotuksista he valitsivat tällä kertaa Polku2030-arviointiryhmän, jossa on kaikkiaan 11 jäsentä Demos Helsingistä, Helsingin yliopistosta ja Suomen ympäristökeskuksesta. Itse asiassa palkittavien joukko olisi voinut olla vieläkin laajempi, sillä arvioinnin ohjaus- ja tukiryhmät olivat aktiivisesti mukana työn tiiviin aikataulun ja suuren vaikuttavuuspotentiaalin vuoksi. Voinee myös todeta, että tilaajana toiminut Valtioneuvoston kanslia oli sekä tarjouspyynnön laatijana että arvioijien valitsijana onnistunut hyvin.
Neljä erilaista polkua palkintoon. Minusta tämä on hyvä esimerkki siitä, että arvioinnissa on erilaisia tehtäviä ja rooleja, ja kaikissa voi onnistua erinomaisesti. Tämänvuotinen asiantuntijaraati esitti pohdittavaksi, tulisiko tehdä luokittelua ja jakaa palkintoja vaikkapa vuorovuosin. Voisiko olla elämäntyö-Arvi, tutkija-Arvi, tilaaja-Arvi ja arvioija-Arvi?
Arvin päivän palkinto jatkaa hyvävoimaisena 20-luvulle. Toivotaan sille pitkää ikää ja lisää näkyvyyttä.